01:24
Pasáž popisuje změny ve společnosti v období tzv. Pražského jara a končí vpádem vojsk Varšavské smlouvy do Československa v noci z 20. na 21. srpna 1968.
Pasáž líčí průběh vojenské intervence v srpnu 1968 a spontánní reakci obyvatelstva, kdy okupanti marně hledali kontrarevoluci a nacházeli odpor nečekaně hlavně „slovní“. Přesto došlo k mnoha přestřelkám a konečné počty obětí nejsou dodnes známy.
Pasáž zachycuje schválení provolání „Všemu lidu ČSSR“, ve kterém UV KSČ odsuzuje vpád vojsk Varšavské smlouvy. Toto provolání odvysílal Český rozhlas ve dvě hodiny ráno alespoň na tzv. rádiu po drátě, protože přívrženci okupantů vypnuli vysílání na středních vlnách. Součástí pasáže je i líčení každodennosti v roce 1968.
Ukázka zachycuje okolnosti vzniku tzv. Moskevského protokolu v roce 1968 a zmiňuje i jediného člena ÚV KSČ a účastníka jednání Františka Kriegela, který ho odmítl podepsat.
Živé vysílání se sovětskými vojáky přímo ve studiu ve vzpomínkách Kamily Moučkové. Šlo tehdy o spontánní službu občanům a informovanost, nebo to byl spíše vzdor tehdejším „návštěvníkům“?
V říjnu 1968 byla podepsána smlouva, která uzákoňovala pobyt vojsk Sovětského svazu v Československu. Pobyt cizí armády na našem území se nakonec protáhl na 23 let a vojáci odjeli až roku 1991.
Interaktivní komiks o partyzánském vysílání ČST v srpnu 1968.
V roce 1958 se v Bruselu konala první velká světová výstava po 2. světové válce. Československo na ní zaznamenalo velký úspěch a přivezlo si domů nejvyšší ocenění. „Bruselský sen“ měl však od reálného života v totalitním Československu daleko.
Československý fotbalista Josef Masopust získal v roce 1962 ocenění pro nejlepšího hráče Evropy. V tomto roce dosáhl československý tým historického úspěchu. 2. místo na mistrovství světa v Chile bylo překvapením pro fotbalovou veřejnost celého světa. V podceňovaném týmu Československa hrála řada skvělých hráčů, mj. i záložník Dukly Prahy Josef Masopust, který na šampionátu v Chile doslova zářil.
Vnímal vojenský exilový odboj Edvarda Beneše jako zrádce, nebo jako vůdce? Video přibližuje vztah vedoucí osobnosti zahraničního odboje, plukovníka Františka Moravce, k Edvardu Benešovi.
Tomáš Baťa je dnes považován asi za nejslavnějšího prvorepublikového podnikatele. Jeho cesta k úspěchu však byla velmi pozvolná. Rodinnou obuvnickou firmu původně založil se svými dvěma staršími sourozenci ještě v dobách Rakouska-Uherska. Nevěnoval se však jen výrobě obuvi, podnikal v mnoha dalších oborech. Baťa umřel poměrně mladý, v 56 letech při leteckém neštěstí. Baťovské impérium ale žije dál.
12 704
702
4 196
1 147
69
Každý měsíc přibývají na ČT edu desítky nových materiálů pro vaši výuku
Novinky posíláme jednou za měsíc. Nebudeme vám posílat žádný spam. Vložením e-mailu souhlasíte se zpracováním osobních údajů.